![Dalia Grybauskaitė | lrp.lt nuotr.](https://alkas.lt/wp-content/uploads/2015/06/dalia-grybauskaite-lrp.lt-nuotr-300x241.jpg)
Prezidentė Dalia Grybauskaitė nusprendė Seimui grąžinti tobulinti pataisas, kurios numato, kad pačios aukštosios mokyklos spręstų, ką laikyti gerai besimokančiu studentu.
Prezidentė atkreipė dėmesį, kad įstatymo pataisose nėra įtvirtinta jokių kriterijų, kuriuos atitinkantys asmenys būtų laikomi gerai besimokančiais. Aukštosioms mokykloms palikta teisė savo statutuose nustatyti šiuos kriterijus sudaro prielaidą, kad vienoje aukštojoje mokykloje „gerai“ gali atitikti 8 balus, o kitoje – 6, rašoma pranešime.
Konstitucinės teisės ekspertai teigia, kad šios įstatymo pataisos prieštarauja Konstitucinio Teismo suformuluotai doktrinai. Kriterijai, kuriais atitinkami asmenys laikomi gerai besimokančiais, turi būti įtvirtinti ne statutuose, o įstatyme ir visiems studentams vienodi. Konstitucinio Teismo doktrina taip pat sako, kad valstybė nemokamą mokslą garantuoja gerai besimokantiems studentams, kurių studijos atitinka valstybės poreikius.
Konstitucinis Teismas jau ne kartą yra nagrinėjęs bylas, kuriose buvo keliami klausimai dėl gerai besimokančio asmens sampratos.
„Gero įvertinimo kartelė turėtų būti vienoda visiems studentams kiekvienoje aukštojoje mokykloje. Studijų vertinimo kriterijai turi būti įtvirtinti įstatyme, studentams iš anksto žinomi, aiškūs ir skaidrūs“, – sako Prezidentė.
Valstybės vadovė po susitikimo su švietimo ir teisės ekspertais grąžino Seimui pakartotinai svarstyti Mokslo ir studijų įstatymo pataisas, kaip neatitinkančias Konstitucijos nuostatų, rekomenduodama įstatyme aiškiai apibrėžti kriterijus, kas yra gerai besimokantis asmuo. Jie turi būti susieti su valstybės poreikiu, studento pasiekimų lygmeniu ir jų kompetencijų įvertinimu, būtinai atsižvelgiant į studijų krypties specifiką. Gerai besimokantis studentas taip pat turi būti įvykdęs visus studijų programos reikalavimus ir neturėti akademinių skolų.
Gerai kai tėvai turtingi, gali samdyti visokius korepetitorius ir auklėtojus, gali prastumti ir nevykėlį. O ką daryti mažiau pasiturinčiam, kad ir gabų vaiką turinčiam. Įdomu butų sužinoti ( procentaliai nuo gyventojų skaičiaus) Kiek kartų daugiau už lietuvius valstybinėse pareigose dirba ne lietuviai ? Ar yra tokia statistika ?
Gal nesvarbu , einama prie valstybės be lietuvių ?
Kita, Mažiau pasiturintiems mokslas turėtų būti nemokamas, kaip prie Smetonos. Mano gyminės taip mokėsi.
Gerai pastebėta: nuolat klausau LRT radijo ir kai tik pradeda kalbėti ne valstybines mokyklas baigę, tai nuo jų akcento nors iš kambario eik – bjauru klausytis.