![Mindaugas Skudutis. Autoportretas. 1988. (paveikslo fragmentas) Iš Vidmanto Martikonio kolekcijos Mindaugas Skudutis. Autoportretas. 1988. (paveikslo fragmentas) Iš Vidmanto Martikonio kolekcijos](https://alkas.lt/wp-content/uploads/2013/03/Mindaugas_Skudutis._Autoportretas._1988._Vidmanto_Martikonio_kolekc-e1364313700898.jpg)
Kovo 28 dieną, ketvirtadienį, 16.30 val., VDA parodų salėse „Titanikas“, II aukšte (Maironio g., 3, Vilnius), bus atidaryta paroda „Dienos svajos, nakties košmarai“ . Parodoje eksponuojami tapybos, grafikos ir skulptūros kūriniai, atspindintys siurrealizmo meninę kryptį ir siurrealumo apraiškas Lietuvos dailėje.
Pirmieji siurrealumo ženklai pasirodė XX a. 7 deš. viduryje V.Kalinausko tapyboje, grafikoje. Siurrealumas, pagrįstas gilesne siurrealizmo refleksija, pasireiškė V.Antanavičiaus, V.Kisarausko ir kitų kūryboje; vėliau – S.Eidrigevičiaus, A.Venslovaitės-Gintalienės, E.Juchnevičiaus, M.Vilučio ir kt. darbuose. Ryškiausiai siurreali vaizduotė matoma Š.Saukos paveiksluose, kur veiksmas vyksta pagal košmariško sapno logiką, vaizduojami šiurpūs fiziniai kūno nuotykiai.
Lietuvių sovietmečio dailėje randame siurrealistų pamėgto automatizmo metodų panaudojimo kūryboje. Ryškiausi tokie pavyzdžiai buvo kolektyviniai piešiniai, kurti ne parodoms, o laisvalaikiu. Tai necenzūruotos meninės kūrybos atvejai Lietuvos sovietinėje dailėje.
Pasak parodos kuratorės dr. Ramutės Rachlevičiūtės: „Siurrealizmo Lietuvoje nebuvo tarpukariu ir XX a. II pusėje, tačiau siurrealumo apraiškų visgi galima aptikti. Siurrealaus vaizdo (iškraipymo, destrukcijos, naujų objektų kūrimo, netikėtų sugretinimų) kūrimo strategijos buvo naudojamos Lietuvos dailėje XX a. 7–9 dešimtmečiais, nors dailininkų dauguma neigiamai vertino siurrealizmo dailę, neigė jos įtaką savo kūrybai. Siurrealūs vaizdiniai dažnai paklūsta fantazijos įgeidžiams: jie kuriami kaip miražas (klaidinant, kaitaliojant dydžius, vidui besiveržiant į išorę ir atvirkščiai), kaip mimikrija (objektui supanašėjant su aplinka), kaip maskuotė (apsimetant kuo kitu) ir kt.“
Parodoje eksponuojama P.Repšio, N.Šaltenytės, R.Vėliuvienės, E.Juchnevičiaus, M.P.Vilučio grafika, V.Ostrauskienės, M.Skudučio, H.Natalevičiaus, B.Gražio, R.Filistovičiaus, A.Griškevičiaus tapyba ir grafika, taip pat – P.Mazūro, A. Smilingio skulptūros. Kūriniai parodai paimti iš Lietuvos dailės muziejaus, Nacionalinio M.K.Čiurlionio dailės muziejaus ir privačių kolekcijų.
Parodos atidarymas 2013.03.28 16.30 val.
Paroda veiks nuo kovo 28 d. iki balandžio 20 d.