![Niūriaspalvis auksavabalis | Aplinkos ministerijos nuotr. Niūriaspalvis auksavabalis | Aplinkos ministerijos nuotr.](https://alkas.lt/wp-content/uploads/2012/03/niūriaspalvio-auksavabalio-300x225.jpg)
Aplinkos ministras Gediminas Kazlauskas patvirtino Viršužiglio apylinkių gamtotvarkos planą. Vienas svarbiausių šio plano tikslų – atkurti ir palaikyti niūriaspalvio auksavabalio, europinės svarbos saugomos rūšies, vietinės populiacijos palankią apsaugos būklę.
Niūriaspalvis auksavabalis – vienas rečiausių Lietuvoje ir Europoje vabalų. Jis didžiąją laiko dalį praleidžia pūvančioje medienoje, stiebų kiaurymėse ar po žieve senuose plačialapiuose medžiuose. Medžiai, tinkami šiam vabalui gyventi, turi būti seni, mažiausiai 150–200 metų amžiaus.
Niūraspalvio auksavabalio vystymosi ciklas labai specifiškas. Vabalo patelės senų medžių kamienų drevėse padeda apie 30 kiaušinėlių. Išsiritusios lervos vystosi jose apie trejus metus, misdamos drėgna trūnijančia mediena. Toje pačioje drevėje keliolika niūraspalvių auksavabalių kartų gali gyventi net 50 metų, kol visas medžio kamieno vidus sunaudojamas ar supūna.
Jų populiacijai grėsmę kelia tai, kad sanitarinių kirtimų metu neišsaugomi seni drevėti medžiai. Todėl pagrindinė priemonė šių vabalų apsaugai užtikrinti – išsaugoti senus drevėtus medžius.
Gamtotvarkos planas numato sudaryti reikiamas sąlygas ir europinės svarbos natūralioms buveinėms. Beveik visoje Viršužiglio apylinkių, esančių Kauno marių kraštovaizdžio draustinyje, teritorijoje, kuriai parengtas šis planas ir kuri užima 306 ha, auga miškas. Čia nustatyti du europinės svarbos natūralių buveinių tipai, kurių apsaugai būtina steigti saugomas teritorijas. Tai žolių turtingi eglynai, užimantys apie 100 ha plotą, ir išilgai Kauno marių pakrantės išsidėstę griovių bei šlaitų miškai, užimantys maždaug 39 ha plotą.
Be Viršužiglio apylinkių gamtotvarkos plano, taip pat patvirtintas Bražuolės slėnio gamtotvarkos planas. Jis padės užtikrinti europinės svarbos miško, pievų, gėlųjų vandenų, pelkių buveinių su joms būdinga struktūra ir rūšių palankią apsaugos būklę, sudaryti tinkamas sąlygas joms plisti. Teritorija, kuriai parengtas šis planas, užima 326 ha plotą. Ji apima Bražuolės botaninį draustinį, įsteigtą Bražuolės upės slėniui ir salpai su natūraliomis ir pusiau natūraliomis buveinėmis bei didele saugomų rūšių augaviečių įvairove išsaugoti.